Dok. No:	103	
	Revisjon:	3	

	
	
Norsk Katalogforum	

Arbeidsplan 1999	

	

NFR-prosjekt:	Katalogforum Etablering
Oppdragsgiver:	Norsk Forskningsråd og Arbeids-  og Administrasjonsdepartementet
Utført av:	UNINETT og Maxware

	
Type/Ref:	Notat	
Dok. status:	Forslag	
Mottakere:	Arbeidsgruppen	
Distribusjon:	Åpen 

Opprettet:	09.11.98	
Sist endret:	09.11.98 14:17	
ON-File id:	 	
Fil navn:	D:\Maxware\Katalogforum\Hovedprosjekt\Arbeidsplan 2.doc	
Template:	D:\Program\Microsoft Office\Templates\max-no.dot	
Sensitivitet:	Not graded	

1.	Innledning
1.1	Katalogforums formål
Katalogforum er et samarbeidsorgan som skal sørge for å fremme samarbeid og koordinering mellom aktørene innenfor området elektronisk adgang til adresser, så som telefonnummer, telefax, mobilnummer, epost-adresser, digitale sertifikater og lignende informasjon. På denne måten tar en sikte på å fjerne noen av hindringene for å etablere katalogtjenester på tvers av institusjoner.

1.2	Dette dokumentets innhold
Her beskrives i mere detalj hva det er Katalogforum skal forsøke å oppnå i sitt første leveår.
Dette er delt i 5 deler:
•	Administrative aktiviteter
•	Samordning – aktiviteter som hjelper folk til en felles forståelse av hva samordnede kataloger kan brukes til, hvilke restriksjoner samordning setter til katalogen, og hvilke fordeler man oppnår ved dette.
•	Koordinering – oppstart og drift av en tjeneste for å sørge for at det eksisterer en operativ funksjon som tillater informasjonssøk over flere kataloger når disse har valgt å samordne seg
•	Kontakt og informasjon – utadrettet aktivitet for å sikre at Katalogforum er kjent blant de som trenger å vite om det, at nye muligheter og utfordringer gripes tak i, og at Katalogforum kan endre seg i takt med de kravene som måtte stilles til det.
•	Videreutvikling – aktivitet for å sørge for at Katalogforums medlemmer kan gripe tak i muligheter for å øke den samfunnsmessige nytten av katalogtjenestene, f.eks. ved utvikling av nye tjenester basert på kataloger.

Budsjettet for utgiftspostene som framlegges i dette dokumentet fordeler seg slik:

Delaktivitet	1999	2000	
Administrative aktiviteter	100.000	100.000	
Samordning av tjenesteformer	150.000	100.000	
Koordineringsfunksjon	750.000	150.000	
Kontakt og informasjon	200.000	250.000	
Videreutvikling	0	100.000	
SUM	1.200.000	700.000	

2.	Administrative aktiviteter
En forening må nødvendigvis ha en viss mengde administrasjon. Dette innbefatter håndtering av medlemsmassen, informasjon til medlemmene, formaliteter overfor myndighetene og så videre.
Disse aktivitetene søkes gjennomført så effektivt som mulig; det er ikke først og fremst dette som er Katalogforums hovedmålsetting.
Typiske aktiviteter innenfor dette området er:
•	Sekretariat for å motta henvendelser og sende disse videre
•	Håndtering av medlemmers inn- og utmelding
•	Utarbeidelse av budsjetter, regnskaper og de formaliteter som er rundt dette
•	Innkalling til årsmøter, utsending av informasjon til medlemmene og så videre

Kostnadene forventes å fordele seg omtrent slik:
Leie av kontor, sekretærstøtte mm	25.000	
Generalsekretær arbeid 50 timer a 1000,-	50.000	
Revisor, møteutgifter, reiseutgifter	25.000	
	100.000	

3.	Samordningsaktiviteter
En katalogtjeneste som tilbys til brukeren slik at en ser flere kataloger som en stor katalog vil nødvendigvis legge restriksjoner på hvordan de enkelte katalogene bygges opp og administreres.
Denne aktiviteten vil utarbeide anbefalinger på en rekke områder:
•	Felles skjemadefinisjoner.
Internasjonale standarder og vanlig praksis legger sterke rammer på hvilke definisjoner det er poeng i å ta med her, men det er viktig at det finnes et eksplisitt sett med anbefalinger å forholde seg til på slike punkter som form på navn, telefonnummer-formater, tegnsett osv
•	Felles aksess-kriterier
Dersom brukere skal få et helhetlig inntrykk av hvordan kataloger opererer må også katalogene operere på omtrent samme måte, for eksempel ved hvilke søk en velger å tillate, hvilken informasjon en velger å holde skjult og så videre.
•	Felles ytelses-kriterier
Ytelsen av totalsystemet vil bli påvirket av hva brukeren ser av respons fra de enkelte delene av systemet. Denne beskrivelsen vil søke å etablere måltall for hva slags ytelse man ønsker å sikte mot.
•	Felles navnestrategier
Selv om det ikke er essensielt i mange scenarioer (spesielt der "blaing" i kataloger likevel er umulig) vil det være nyttig om det finnes en viss samsvar mellom navnestrategiene i forskjellige deler av katalogen.

Dette er en "strikk-post" – det er mulig å få en liten men nyttig veiledning på plass uten de store investeringer, og det er mulig å bruke svært lang tid på å produsere svært lange og detaljerte dokumenter.
Arbeidsformen her forutsettes å være arbeidsgrupper, der Katalogforums sekretariat stiller med en gruppeleder (finansiert av Katalogforum) og medlemmene stiller med kompetanse og arbeidstid etter interesse, kompetanse og anledning. Utgiftene er ment å dekke Sekretariatets deltagelse i og støtte til dette arbeidet.
Utgiftene fordeler seg omtrent slik:
Arbeidstid, 4 komiteer a 25 timer a 1000 kr	100.000	
Reiseutgifter	24.000	
Andre utgifter	26.000	
Sum	150.000	

4.	Koordineringsfunksjonen
Under denne kategorien grupperes ting som har direkte med den operative tjenesten "sammenkobling" å gjøre.
Det tas sikte på å etablere en tjeneste der det er mulig å utføre følgende operasjoner:
•	Søke etter en organisasjon i Norge på navn, eventuelt andre kriterier
•	Få informasjon om denne organisasjonen har en offentlig katalogtjeneste tilgjengelig eller ikke
•	Dersom en slik er tilgjengelig, få oppkoblingsinformasjon for denne i et format som en katalogklient kan behandle (f.eks. en LDAPv3 "referral").
For å få til dette vil en satse på følgende aktiviteter:
•	Avtale med en eller flere leverandører av organisasjonsinformasjon om å gjøre materiale søkbart over en katalog
•	Sette ut et prosjekt til en passende organisasjon om å sette opp en slik katalogtjeneste og utvikle rutiner rundt den for datavedlikehold og drift
•	Utarbeide avtaleverk og prosedyrer for innmelding av organisasjoners kataloger til den felles informasjonstjenesten
•	Utarbeide verktøy for å sjekke tjenestekvalitet på totalsystemet, inklusive de kataloger en refererer til

Når alle disse aktivitetene begynner å bli klare er det også viktig å finne et riktig miljø som kan stå for drift av tjenesten på permanent basis.
Det tas sikte på å benytte de skoler/institusjoner som tilbyr katalogtjenester via UNINETTs tjeneste som en initiell testmengde, sammen med en del andre institusjoner (Hydro, Maxware, Posten SDS) som allerede kjører offentlig tilgjengelige kataloger.
Datagrunnlag for organisasjoner kan hentes inn fra Brønnøysund, NORID eller andre kilder for slik informasjon.
Dette må påregnes å koste vesentlig mer i 1999 enn i senere år p.g.a oppstartskost.
Det antas også at det er denne aktiviteten som er lettest å få støtte til fra andre finansieringskilder, for eksempel prosjektstøtte fra enkelte deltakere, offentlige myndigheter, forskningsmidler eller lignende.
Det er også mulig at noen deltakere kan gå inn med støtte i form av maskinvare, programvare eller arbeidsinnsats; dette vil redusere budsjettet målt i kroner.
Maskinvare og programvare	285.000	
Administrativt arbeide, 45 timer a 1000,-	45.000	
Utvikling og testing, 400 timer a 750,-	300.000	
Drift, 8 mnd a 20 timer a kr 750,	120.000	
SUM	750.000	

5.	Kontakt og informasjon
For store deler av samfunnet er katalogtjenester utover det en er vant til fra telefonkatalogen en heller upløyd mark. Det er således viktig for Katalogforum å sikre at deres medlemmers interesser blir ivaretatt også i samfunnet forøvrig.
Blant de aktiviteter som hører hjemme her er:
•	Kontakt mot lovgivere og regelsettere såsom politiske miljøer, Datatilsynet, Konkurransetilsynet og Post- og Teletilsynet. Det er viktig både at Katalogforums medlemmer er klar over hvilke retningslinjer som gjelder, og at en passer på slik at nye lover og forskrifter ikke skaper utilsiktede problemer for katalogvirksomhet, dersom dette kan unngås med bedre informasjon.
•	Kontakt mot andre samarbeidsorganer såsom NORID, Internettforum, Norsk EDIPRO og så videre, slik at en beholder åpne kanaler og god arbeidsdeling mellom disse for a.
•	Kontakt med internasjonale organer, f.eks. tilsvarende aktiviteter i EU, naboland eller på globalt plan. Kontakt med standardiseringsorganer som ISO, ITU og IETF.
Det virker ikke maktpåliggende å drive med noen stor informasjonskampanje mot det generelle publikum; katalogtjenester er i sin natur ment å bygge opp under andre typer tjenester, ikke være noe i seg selv, og det er mer naturlig at de som går ut for å selge katalogtjenester sørger for den "reklame" som måtte være nødvendig.
Basert på den informasjonen som hentes inn via denne eksterne kontakten kan en så utarbeide informasjon beregnet på medlemmene:
•	Informasjon om gjeldende rammeverk for katalogtjenester, og hvordan medlemmene bør arbeide for at deres katalogtjenester skal være mest mulig tilpasset disse regelverkene
•	Informasjon om nasjonale, internasjonale og globale initiativ som kan ha betydning for katalogtjenestene hos medlemmene
•	Informasjon om ny teknologisk utvikling som kan ha betydning for hvordan medlemmene driver sin offentlig tilgjengelige katalogtjeneste

Arbeidstid, 125 timer a kr 1000,-	125.000	
Reiser, USA, Europa og Norge	75.000	
SUM	200.000	

6.	Videreutvikling av katalogtjenesten
Når en først har en informasjonsmengde tilgjengelig via en katalogtjeneste kan en benytte den på mange forskjellige måter. Eksempler kan være:
•	Gule sider – oversikt over organisasjoner basert på hvilke tjenester de tilbyr.
Dette krever en enighet om hvordan tjenestetilbud representeres i katalogen.
•	Geografisk navigasjon – søk etter personer eller organisasjoner basert på hvor de er hen i landet.
Dette kan trekkes helt ned på gate/husnummer-nivå, dersom dette er ønskelig.
Dette krever enighet om hvordan geografisk informasjon skal representeres, og om hvordan en håndterer organisasjoner som sprer sin tilstedeværelse over store områder.
•	Søk på navn over hele Norge – oppgi et personnavn og finn vedkommende uansett hvilken katalog vedkommende er oppført i
•	Oppslag på sertifikatinformasjon – ta et X.509 sertifikat, trekk ut navnet på sertifikatutsteder eller personen det gjelder for, og slå opp informasjon utfra disse i katalogen
•	Oppslag på epost-adresser – gi inn en epost-adresse og få ut personens katalogpost
•	Oppslag på telefonnummer – gi inn et telefonnummer og få ut personens katalogpost
•	Bruk av "skjelettpersoner" – en katalogpost for f.eks. en prosjektdeltaker kan inneholde bare personens rolle i prosjektet, samt en peker til personens egentlige katalogpost. Dette vil begrense mye dobbeltlagring av informasjon som i dag skjer.

Innenfor alle disse områdene er det selvfølgelig spørsmål en må ta opp innenfor personvern, sikkerhet, prisstrukturer og tilgjengeliggjøring; Katalogforum vil være et ideelt forum for dette.
Budsjett 1999: 0 - dette er ikke nødvendig for å komme i gang, og bør derfor utsettes.